Тетяна Андріанова, СЕО «Октава Капітал», керуючий партнер Nota Group (Фото:Октава Капітал) Війна звела до абсолюту суспільний запит на справедливість у різноманітних її проявах. Українське суспільство більше не влаштовує той стан речей, який існував раніше. Занадто велику ціну ми платимо за гідне майбутнє. Кожен із нас на своєму місці має робити для перемоги максимум і навіть трохи більше. Позбавлений бюрократичних кайданів, які суттєво стримують розвиток державного сектору, бізнес може стати реальним агентом змін, утверджувати ті цінності, які сьогодні дорогою ціною виборюються на полі бою. Парадигмі «Nothing personal, it’s just business» немає місця у нашому сьогоденні. Той, хто зрозуміє цю просту істину не просто залишатиметься «на плаву», а й робитиме свій внесок у майбутнє. Ось декілька трендів, які обумовлюватимуть розвиток бізнесу у найближче десятиліття.
Дослідження «Future of Work 2030: як підготуватись до змін в Україні» прогнозує, що у найближче десятиліття Україна зіштовхнеться з безпрецедентно масштабними змінами. Ці зміни будуть продиктовані не лише зміненими запитами післявоєнного суспільства, а й глобальними трендами: технологічним прогресом, диджиталізацією, глобалізацією та кліматичними змінами. Для того, щоб зберігати конкурентоздатність, українській економіці доведеться йти пліч-о-пліч з цими тенденціями. А українському бізнесові, який є головною артерією життєздатності економіки, — стати в авангарді цих всеосяжних та інтенсивних трансформацій.
Фото: Октава Капітал
Це дослідження також попереджає: у найближче десятиліття молодь очікуватиме участі компанії в розв’язанні екологічних і соціальних проблем суспільства, лідерських позицій щодо нагальних соціальних, економічних проблем. Що? Ви апелюєте до того, що споживачами вашого продукту чи послуги є не молодь? У такому разі замисліться над тим, що через декілька років ця молодь стане вашим основним кадровим потенціалом. І саме ця молодь не даватиме компанії другого шансу у питанні корпоративної соціальної відповідальності. Репутація цінуватиметься понад усе.
Фото: Октава Капітал
Курс на соціальну відповідальність
Отже, бізнес має не лише відповідально ставитися як до свого продукту, так і до свого споживача, а й декларувати активну соціальну позицію. Війна в Україні лише загострила ці запити. Суспільство, яке щодня «бомбить» (у буквальному і в переносному значені цього слова) від російських ракет, — не толерує жодних реверансів у бік агресора, оголошує бойкот компаніям, які не вийшли з російського ринку. Виявлений будь-який зв’язок бізнесу, політика чи чиновника з росією — означає буквально фінансове чи професійне самогубство. Українське суспільство, зранене війною, більше не розпізнає напівтонів, не сприймає напівправди.
Орієнтація на соціально відповідальний бізнес є світовим трендом. Компанії мають дбати про своїх співробітників. І йдеться не лише про впровадження гнучкого графіка і формату роботи, перетворення управлінської культури та трансформації комунікативного підходу, а й про те, що ефективно конкурувати зможуть лише ті бізнеси, які виявляють турботу про фізичний і психічний комфорт працівника.
За даними МОЗ України, близько 15 млн українців потребують психологічної підтримки через війну. Згідно з дослідженням Gradus Research, 57% українців пережили певну травматичну подію, яка стосувалася них самих та їхніх близьких. Бізнес має всіляко дбати про підтримку ментального здоров’я своїх співробітників, допомагати впоратися з емоційними стражданнями, розвивати антикрихкість та стресостійкість.
Дайджест NV Преміум Безкоштовна email-розсилка лише відбірних матеріалів від редакторів NV Підпишись Розсилка відправляється з понеділка по п'ятницю
Отже, війна в Україні не послабила вимоги до соціальної відповідальності, а навпаки — лише посилила їх. Україна щодня виборює своє право на існування і право на майбутнє для прийдешніх поколінь. Кожен з нас несе відповідальність за це майбутнє.
Фото: freepik
ESG — більше ніж просто абревіатура
Певними орієнтирами у поступальному глобальному рухові вперед є Цілі сталого розвитку ООН. Це ухвалені до 2030 року ключові напрямки розвитку країн цивілізованого світу, які мали б вивести людство на траєкторію життєстійкого розвитку. Цілі сталого розвитку є одними із визначальних для міжнародного бізнесу при побудові стратегій і політик.
Декілька років тому, глобальним світом почала ширитися і розвиватися концепція ведення бізнесу за принципами ESG, що розшифровується як екологічна, соціальна та управлінська сталості (Environmental, Social, and Governance, ESG). Перший компонент передбачає різноманітні екологічні проєкти; другий — заходи щодо взаємодії з суспільством, а також з персоналом; цей компонент, зокрема, про піклування, навчання та інклюзивність. Третій компонент — про прозорість діяльності компанії, нульову толерантність до корупції, вибір бізнес-партнерів.
Війна на європейському континенті, яка стала найбільшим безпековим викликом після Другої Світової війни, — похитнула підвалини Цілей сталого розвитку ООН, які орієнтуються, серед іншого на партнерство, мир, справедливість та сильні інститути. Війна в Україні стала справжнім краш-тестом й для світового ESG-тренду. Адже відмова від співпраці з країною-агресором — це також про ESG-цінності.
Фото: Октава Капітал
Збройна агресія росії в Україні стала лакмусовим папірцем міцності та дієвості задекларованих сталих принципів і трендів. Одні компанії досі вирішують вони «до красивих» чи «до розумних», а тим часом продовжують збагачуватися за рахунок рублів, заплямованих кров’ю українців. Інші ж — з перших днів вторгнення покинули російський ринок. Ті перші поступово стають вигнанцями цивілізованої спільноти. А другі — активно демонструють ESG-свідомість та високі ціннісні орієнтири. Це свідчить про те, що глобальні цілі та глобальні ESG-тренди витримали перевірку війною. Тож українським компаніям слід пильніше придивитися до цих трендів.
Війна не є приводом для того, щоб відмовлятися від ідей сталого розвитку чи ESG-трендів. Навпаки, для того, щоб подолати наслідки соціальної кризи, реалізувати проєкти, направлені на відбудову країни, буде потреба у значних інвестиціях. І для потенційних інвесторів хорошим сигналом стане те, що бізнес в Україні є ESG-свідомим.
Фото: Тетяна Андріанова, СЕО «Октава Капітал», керуючий партнер Nota GroupESG — це не просто модний тренд, це те, що бізнес може зробити для захисту і упередження криз, а також для інвестування в майбутнє України. Яким чином? Завдяки зменшенню негативного впливу на довкілля, слідуванню соціальним потребам (зараз головною понтонною є допомога, що наближує країни до перемоги), прозорості та відкритості, високим професійним стандартам, програмам кадрового резерву, централізованою моделлю системи управління ризиками та внутрішнього контролю. Принаймні, такі ESG-цінності обрала для себе група компаній «Октава».
Якщо кожен український бізнес обере такий шлях, це стане неоціненним внеском в майбутнє України, як квітучої, перспективної держави, яка є відкритою для іноземних інвесторів.
Направду, посадити дерево може кожен із нас. Як і кожен з нас може проявляти абсолютну нетерпимість до корупції, дбати про своїх співробітників та колег, допомагати один одному, підтримувати один одного, бути чуйними, співпрацювати з волонтерами, благодійними організаціями чи місцевими органами влади задля подолання соціальних криз.
Це те, що не вимагає великих фінансових затрат, але це саме те, що закладає підвалини для того, щоб наше завтра було світлішим.
Фото: freepik
Капітал першого рангу
Глобальна перспектива сьогодні керує світом. Змінюються соціальні контексти, технології, геополітична та демографічна ситуації (загальним трендом є те, що населення планети старіє: за підрахунками ООН, до 2025 року у всьому світі налічуватиметься 2,1 мільярда людей віком понад 60 років). Справжнім викликом для бізнесу є необхідність ведення «холодної війни» за таланти та за кваліфікованих співробітників.
Переоцінити пріоритети працівників змусив ще локдаун. За цей період мільйони людей у всьому світі втратили роботу, а загальний рівень добробуту суттєво знизився. Утім, локдаун допоміг засвоїти деякі позитивні уроки, наприклад те, що ефективно працювати співробітники можуть й з дому, що комфортне середовище праці є великою перевагою.
Фото: Тетяна Андріанова, СЕО «Октава Капітал», керуючий партнер Nota Group
В Україні кадрова ситуація ще драматичніша, адже з пандемії ми одразу ввійшли в повномасштабне вторгнення, яке досі триває. З початку великої війни, за даними верховного комісара з питань біженців ООН, близько 9 млн українців стали біженцями (і це переважно жінки, діти, літні люди). Скорочення робочої сили, гендерний дисбаланс та міграція людей за кордон призвели до браку фахових співробітників. Ця тенденція лише загострюватиметься.
Отже, на Україну (зрештою, як і на світ) насувається новий тренд: масове переформатування ринку праці. Першу скрипку в цьому процесі відіграватиме зміна парадигми політик управління людським капіталом. Ці політики визначатимуться у нових підходах до комунікації, корпоративної культури, гнучкості роботи. Зросте рівень відкритості та делегування повноважень, а статуси не відіграватимуть колишньої ролі — все це призведе до зміни лідерства як такого та зменшення контролю.
Конкурентною в очах співробітника буде компанія, яка не лише пропонує привабливі та гнучкі умови праці, зручне середовище для праці, а й хороші можливості для зростання, навчання, високі корпоративні цінності, повагу до інакшості. Компаніям майбутнього слід відмовлятися від застарілих уявлень, стереотипів та обмежень. Бути екологічно і соціально свідомими. Цінувати різноманітність.
Управління людським капіталом — це важлива складовою успіху будь-якого бізнесу. Це буде нова реальність, у якій гнучкість, динамічність і довгостроковий вплив на суспільство є основними факторами нової корпоративної екосистеми.
Фото: Октава Капітал
Комплаєнс на всіх рівнях
Про важливість запровадження комплаєнс-політик в Україні говорили задовго до великої війни. Це той тренд, який вже перестав бути модним. Він є життєво необхідним. Крім того, Україна задекларувала незворотність європейського курсу та європейську ідентичність Українського народу. А надання в червні 2022 року Україні статусу кандидата на членство в ЄС утвердило ці прагнення.
Тож бізнес, який прагне працювати на європейському ринку, зобов’язаний у своїй діяльності відповідати внутрішнім та зовнішнім вимогам, нормам та стандартами Європейського Союзу. На економічній мапі європейського ринку немає місця для компаній, які вперто працюють методами 90-х. Компанія з такою системою ментальності є приреченою на вимирання. Той, хто тримається за минуле не зможе адаптуватися у сучасній системі економічних координат, основу якої складає прозорість діяльності на всіх рівнях.
Фото: Октава Капітал
Зрештою, комплаєнс є обов’язковою вимогою не лише для приватного сектору. Прозорість діяльності, громадський контроль і публічність — це основні фактори, які сьогодні висуваються до державних органів. Щоправда, державному сектору належить подолати тривалу дорогу до відмови від радянського мислення. Віримо, вони подужають цей шлях.
Прозорість і публічність взаємовідносин є індикаторами ефективної взаємодії бізнесу і держави. У сучасному суспільстві держава не може бути антагоністом бізнес-середовища. Навпаки — держава має бути основним партнером бізнесу. Міцна, стійка взаємодія державних інституцій та приватного сектору гарантує поступальний рух вперед.
У європейському майбутньому України не може бути місця для корупції. На жаль, ситуація в Україні свідчить про те, що це негативне явище ми ще не викорінили, але є й хороша новина — ми в процесі. Антикорупційні правоохоронні органи сьогодні втілюють суспільний запит на справедливість на практиці. Усі ці корупційні чистки на різних рівнях функціонування держави є незворотним етапом трансформації країни, яка щодня платить надвелику ціну за право називатися європейською.